![a_magyar_klasszikus_zene_napja](https://www.magyarklasszikuszenenapja.hu/wp-content/uploads/2021/04/Gyori-Filharmonikus-Zenekar-2017-2018-foto-Mekli-Zoltan-scaled.jpg)
MŰSOR
Balogh Máté: 1. szimfónia (ősbemutató)
Joseph Haydn: G-dúr szimfónia, No. 47, Hob.I.47
Közreműködik a Győri Filharmonikus Zenekar Kamarazenekara
Vezényel: Rajna Martin
A bécsi klasszika egyik legfontosabb műfaja, a több tételes szimfónia történetének egyik kulcsszereplője Joseph Haydn, aki több mint száz darabjával önálló fejezetet írt annak történetébe. A mester a zenei invenció legmagasabb szintjét képviselő szimfóniatermését ez alkalommal az 1772-ben komponált 47. G-dúr hangnemű darab képviseli. A Győri Filharmonikus Zenekar ebben az évadban rezidens zeneszerzőként működik együtt a kortárs magyar zene egyik legegyénibb hangú komponistájával, Balogh Mátéval: a Kamarazenekari Hangversenybérlet záró koncertjén a zeneszerző új művének, zenekarra írott Szimfóniájának ősbemutatóját hallgathatják meg a zenebarátok. Az Evangélikus Öregtemplomban rendezett hangversenyen a Győri Filharmonikus Zenekar Kamarazenekarát Rajna Martin dirigálja.
Balogh Máté Sinfonia Nr. 1 című új szimfonikus műve a Győri Filharmonikusok megrendelésére készült. A szerző a művet Haydn 47. Szimfóniája párdarabjának szánta, a szerzői szándék szerint azzal egy koncertprogramban kell előadni. Csakúgy, mint a Haydn-mű, négy tételből áll. A két oboából, két kürtből, timpaniból és vonósokból álló hangszerelés szintén analóg a Haydn-darabbal.
Az első, Giusto feliratú tétel alapmotívuma morze-jelekre emlékeztet: a repetitív téma minden hangszeren – még a timpaninál és a nagybőgőnél is – megjelenik. A második, lassú tétel gyászzene, mely az idén januárban elhunyt zenetörténésznek, Wilheim Andrásnak, a szerző egykori mesterének állít emléket. A tétel klasszikus módon dallamból és kíséretből áll, melyek minden esetben tisztán elkülöníthetők egymástól. A zene szövetének „kétdimenziósságát” a hangszerelés is kiemeli. A harmadik tétel egy groteszk menüett, melynek egyes frázisai – csakúgy mint a Haydn-szimfónia esetében – visszafelé is elhangoznak. A zárótétel a Baloghra máskor is jellemző osztrák-magyar katonainduló posztmodern reflexiójának tekinthető, mely a kürtök és a zenekar folytonos dialógusából áll. A mű meglepő fináléja elmossa a határt a zenedarab és a való világ között…
Balogh így nyilatkozott első szimfóniájáról: „Rendkívül érdekelt, hogy ez a műfaji megjelölés milyen elvárásokat támaszt a közönségben, és én hogyan tudok viszonyulni ezekhez az elvárásokhoz, illetve az egész zenetörténet szimfónia című darabjaihoz. Belejöttem! Már dolgozom a másodikon…”
A Kamarazenekari Hangversenybérlet Haydn-reflexiók című programja a „Magyar Klasszikus Zene Napja” rendezvénysorozat részeként, az Emberi Erőforrások Minisztériumának támogatásával valósul meg.